|
|||||||
FATÁJ archívum:
FATÁJ-online ![]() ![]()
![]() ![]()
![]() ![]()
![]() A pdf-ekhez az Acrobat Reader itt tölthető le: |
![]()
2010-07-05
Klaszteresedik a faipar Erdélyben Pro Wood néven faipari klasztert hoztak létre a háromszéki és Brassó megyei faipari vállalkozók és önkormányzatok. A sepsiszentgyörgyi Vállalkozói Inkubátorházban összegyűlt fafeldolgozók, erdőgazdálkodással foglalkozó vállalatok, illetve oktatási intézmények alakították meg a klasztert, amely keretet szab a faiparban tevékenykedő kis- és középvállalkozások, valamint intézmények együttműködésének.
A tagok stratégiai szövetségesekké válnak, felkutatják a közös érdekeket, együttműködve erősödik az innovációs képességük, és érvényesíteni tudják az iparági dominanciát. Lapunk érdeklődésére Bagoly Miklós, az Asimcov vállalkozói szövetség elnöke kifejtette, a faipari klaszter főbb szolgáltatásai lesznek: fejlesztési pénzügyi konstrukciók megismertetése, együttműködési projektek kialakítása, információszolgáltatás, képzések, oktatás, rendezvényszervezés és a nemzetközi megjelenés elősegítése.
A két évvel ezelőtt kezdődött Pro Wood projekt értéke kétszázezer euró, amit teljesen az Európai Unió fedezett. Ebből a pénzből finanszírozták a hálózat létrehozásának költségeit. Feltérképezték a faipari vállalkozók problémáit, és fény derült arra, hogy a cégek nem élnek az internetes értékesítési lehetőségekkel. Ugyanakkor a hazai egyetemek és egyéb tudományos munkát végző intézmények fejlesztései nem veszik figyelembe az üzletemberek igényeit, így eddig nem álltak elő olyan technológiákkal, amelyeket a fafeldolgozás során lehetett volna hasznosítani. A 150 háromszéki faipari vállalkozó körében készített felmérés arra is rávilágított, hogy munkásaik szakképzését fontosnak tartják a vállalkozók. Ennek érdekében a klaszter alapító tagjaként szerepel a brassói egyetem, illetve meghívták a háromszéki szakiskolákat is. Háromszéken több mint 300 vállalkozó dolgozik a faiparban, a megye gazdaságának 20 százalékát ez az ágazat teszi ki. A klaszter azért is fontos, mert javítja a tudományos intézetek és a vállalkozói réteg közti kommunikációt.
Forrás: Új Magyar Szó
|
| |||||
|