A Kanadában és Amazónia egyes részein tavaly pusztító példátlan erdőtüzeket legalább háromszor valószínűbbé tette az éghajlatváltozás – derült ki egy új jelentésből. Mintegy 3,9 millió négyzetkilométernyi terület (390 millió hektár) égett le (vagy károsodott) világszerte a tavalyi tűzvészes szezonban.
A görögországi erdőtüzek, amelyek jelenleg Athén környékén égnek, az éghajlatváltozás miatt kétszer valószínűbbé váltak.
A Kelet-Angliai Egyetem (UEA), az Egyesült Királyság Ökológiai és Hidrológiai Központja (UKCEH), a Met Office és az Európai Középtávú Időjárás-előrejelző Központ (ECMWF) által közzétett „State of Wildfires” jelentés a szélsőséges tüzek első éves felmérése.
A jelentés a 2023. márciusa és 2024. februárja között bekövetkezett tüzeket, a mögöttük álló okokat és azt vizsgálja, hogy előre jelezhetőek-e. A kutatók azt is elemezték, hogy az éghajlatváltozás mennyire növelheti a hasonló események kockázatát a jövőben.
A tanulmány megállapította, hogy ha nem lett volna csendes év az afrikai szavannákon, akkor a tüzekből származó kibocsátás világszerte a legnagyobb lett volna a 2003 óta feljegyzett szezonok közül.
A tavalyi tűzszezonban világszerte mintegy 3,9 millió négyzetkilométernyi terület égett le.
2023-ban soha nem látott mértékű erdőtüzek pusztítottak világszerte
A kanadai tüzek 2023-ban több mint 230 000 ember evakuálásához vezettek, és nyolc tűzoltó vesztette életét.
Dél-Amerikában is szokatlanul sok tűzvész pusztított a 2023-24-es szezonban, különösen a kontinens északi részein. A brazíliai Amazonas államban, Bolíviában, Peruban és Venezuelában pusztító lángok miatt az Amazonas térségében volt a legrosszabb a levegő minősége a világon.
A chilei, hawaii és görögországi erdőtüzek szintén gyorsan terjedtek és intenzíven égtek. Chilében 131, Hawaiin 100, Görögországban pedig 19 ember vesztette életét.
![](https://static.euronews.com/articles/stories/08/65/22/14/1080x720_cmsv2_d6b9c6df-78eb-57d4-892b-dc5c31fcdeca-8652214.jpg)
„Tavaly azt láttuk, hogy az erdőtüzek embereket öltek meg, ingatlanokat és infrastruktúrát pusztítottak el, tömeges evakuálásokat okoztak, megélhetést veszélyeztettek, és létfontosságú ökoszisztémákat károsítottak” – mondta az idei elemzés vezető szerzője, Dr. Matthew Jones, az Egyesült Arab Emírségekben működő Tyndall Éghajlatváltozási Kutatóközpont munkatársa.
„Az erdőtüzek az éghajlat felmelegedésével egyre gyakoribbá és intenzívebbé válnak, és mind a társadalom, mind a környezet szenved a következményektől”.
Hozzáteszi, hogy Kanadában egyetlen szezonban egy évtizednyi tűz okozta szén-dioxid-kibocsátást regisztráltak – több mint 2 milliárd tonna CO2-t. Ezek a kibocsátások tovább növelik a CO2 légköri koncentrációját, ami tovább fokozza a globális felmelegedést.
Hogyan növeli az éghajlatváltozás az erdőtüzek valószínűségét?
A tavalyi tüzek hatásainak katalogizálása mellett a jelentés három régióban a szélsőséges tüzek okaira is összpontosít: Kanada, Nyugat-Amazónia és Görögország.
Mindhárom helyen azt találták, hogy a tűzveszélyes időjárás – amelyet a forró, száraz körülmények jellemeznek, amelyek miatt a tüzek nagyobb valószínűséggel gyulladnak ki – az éghajlatváltozás miatt jelentősen megváltozott.
A szélsőséges tűzveszélyes időjárás 2023-ban Kanadában háromszor, Görögországban pedig kétszer valószínűbbé tette a tüzeket. Amazonasban a forró, száraz időjárás 20-szor valószínűbbé tette a tüzeket.
Kanadában és Görögországban a súlyos tűzveszélyes időjárás és a sok száraz növényzet keveréke okozta a tüzek számának és kiterjedésének jelentős növekedését tavaly.
![](https://static.euronews.com/articles/stories/07/77/95/52/1080x720_cmsv2_3ffec175-b7b8-5be1-ae23-4218234883d2-7779552.jpg)
AP Photo/Noah Berger
A kutatók a legmodernebb attribúciós eszközökkel azt is kiszámították, hogy az éghajlatváltozás hogyan változtatta meg a tüzek által felégetett területet, szemben azzal, hogy hogyan néznének ki a tüzek egy éghajlatváltozás nélküli világban.
„Gyakorlatilag biztos, hogy a 2023-as kanadai és amazóniai erdőtüzek során az éghajlatváltozás miatt nagyobbak voltak a tüzek” – mondta Dr. Chantelle Burton, a Met Office vezető éghajlatkutatója.
„Már most is tapasztaljuk az éghajlatváltozás hatását az időjárási mintákra az egész világon, és ez számos régióban megzavarja a tűzvészek normális rendszerét. A tűzkutatás szempontjából fontos annak feltárása, hogy az éghajlatváltozás hogyan hat a tüzekre, ami betekintést nyújt abba, hogy azok hogyan változhatnak tovább a jövőben.”
![](https://www.ceh.ac.uk/sites/default/files/inline-images/fire%20projections%20canada.png)
Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése segíthet az erdőtüzek korlátozásában
A jelentés szerzői szerint a szélsőséges erdőtüzek gyakorisága és intenzitása növekedni fog az évszázad végére, különösen, ha az üvegházhatású gázok kibocsátása magas marad.
„Amíg az üvegházhatású gázok kibocsátása tovább emelkedik, a szélsőséges erdőtüzek kockázata fokozódni fog” – magyarázza Dr. Douglas Kelley, az UKCEH vezető tűzkutatója.
Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével és az ambiciózus szén-dioxid-kibocsátási célok kitűzésével azonban a jövőbeni tüzek valószínűségének növekedése minimálisra csökkenthető.
„Bármelyik kibocsátási forgatókönyvet követjük is, a szélsőséges erdőtüzek kockázata növekedni fog Kanadában, ami rávilágít arra, hogy a társadalomnak nemcsak a kibocsátást kell csökkentenie, hanem alkalmazkodnia is kell a változó erdőtűzkockázatokhoz” – teszi hozzá Dr. Kelley.
„Ezek az előrejelzések rávilágítanak arra, hogy sürgősen csökkenteni kell az üvegházhatású gázok kibocsátását és a növényzet kezelését annak érdekében, hogy csökkentsük az egyre súlyosabb erdőtüzek kockázatát és hatásait a társadalomra és az ökoszisztémákra.”
szerk/ford: Tóth János, forrás: EuroNews