2019. őszén indult útjára az a honlap, mely kimondottan az idegenhonos inváziós fajokkal foglalkozik. Amellett, hogy bemutatja az egyes fajokat (nemcsak az uniós jegyzéken lévőket) és azok kezelési módjait, ismerteti a nemzetközi és hazai jogszabályi környezetet, valamint igyekszik az egyes érintett csoportok érdeklődésére számon tartott pontokat külön kiemelni.
Így külön menüpont alatt jelennek meg a gazdálkodókat, az iskolásokat vagy egyszerűen csak a laikus célközönséget érdeklő tematikus tartalmak. Lehetőség van például felölteni ki mit tett a mindennapok során, valamint időről időre színes hírekkel jelentkezünk. A honlap az alábbi linken keresztül érhető el.
![](https://fataj.hu/wp-content/uploads/2024/08/subheaderbg-1024x213.jpg)
Napjainkban az élőhelyek eltűnése, területük csökkenése és degradálódása mellett az egyik legnagyobb veszélyt a természetes életközösségekre az idegenhonos inváziós fajok terjedése jelenti. Inváziósnak azokat az idegenhonos, természetes elterjedési területükön kívül előforduló, ott megtelepedni képes, és térhódításukkal a természetes életközösségeket veszélyeztető fajokat nevezzük, amelyek minden esetben emberi közvetítéssel jutnak el természetes elterjedési területeiken kívülre. E fajok elsősorban Észak-Amerika és Ázsia mérsékelt övi régióiból származnak. A fajok a sikeres megtelepedést követően csak akkor válnak invázióssá, ha valamely tulajdonságuk erre alkalmassá teszi őket, jellemzően a gyors szaporodó-képességük, a környezeti feltételekkel szembeni tág toleranciájuk, valamint a jó versenyképességük és agresszivitásuk.
A fajok új területekre történő szándékos telepítése és véletlen behurcolása az ókortól ismert jelenség, azonban a globalizáció hatására az utóbbi évszázadban számottevő méretet öltött, egyre súlyosabb hatásai vannak. Az ugrásszerűen megnövekedett kereskedelem és turizmus értelemszerűen megkönnyíti az áruk hozzáférhetőségét, ami megnöveli a fajok természetes előfordulási területükön kívülre történő behurcolásának valószínűségét. E tevékenységgel gyakorlatilag megszűnnek azok a földrajzi határok, amik korábban megakadályozták terjedésüket.
![](https://fataj.hu/wp-content/uploads/2024/08/vasut2-takacsandrasattila-5ba3601196489-c9dc-1555404268-1024x320.jpg)
Az inváziós fajok megtelepedésüket követően egyre nagyobb területeket hódítanak meg, kiszorítva az őshonos növényeket és állatokat, ezzel átformálva környezetüket. Az inváziós növényfajok árnyékolással, tápanyagelvonással, a növekedést és/vagy szaporodást gátló anyagok kibocsátásával, az őshonos növényfajok genetikai anyagának szennyezésével, azaz más fajokkal történő kereszteződéssel negatívan befolyásolják az őshonos növényfajok fejlődését, azok kiszorításával pedig az őshonos állatvilág táplálékbázisát is csökkenthetik. Az inváziós állatfajok károkozása is jelentős: például egyes fajok más fajok egyedeinek elfogyasztásával, betegségek terjesztésével (pl. rákpestis), míg mások az azokkal való versengéssel akár ugyanazon táplálékforrás, szaporodó- vagy pihenőhely elérése, használata érdekében, vagy éppen a fajok közti kereszteződéssel okoznak károkat. Az inváziós állatfajok által a természetes, illetve természet-közeli élőhelyeken okozott problémák meghatározása, felderítése sokszor nehéz, összetett feladat, mivel az állatok esetében a hatások lényegesen összetettebbek. Az inváziós fajok térhódításával az életközösségek által az emberiség számára nyújtott javak, az ún. ökoszisztéma-szolgáltatások minősége és sokfélesége – mint a talaj termőképessége (akár az elfoglalt terület nagyságával), és a beporzóképesség – is csökken, a biológiai sokféleségre gyakorolt negatív hatásaikon túl jelentős egészségügyi és gazdasági károkat is okozhatnak. Az inváziós fajok terjedésének megakadályozása, e fajok kezelése csak határokon átnyúló összefogással valósítható meg. Ráadásul a növényfajok esetében figyelembe kell venni azt, hogy a visszaszorításukkal foglalkozó korábbi hazai szakanyagokban és kezelési javaslatokban számos olyan hatóanyagot tartalmazó készítmény szerepel, melyek napjainkra visszavonásra kerültek vagy várhatóan a közeljövőben be fogják tiltani használatukat. Indokolt lenne, hogy a védekezés kérdésköre közösségi szinten is áttekintésre kerüljön, hiszen az özönnövények elleni kémiai védekezés jelenleg több szakterület határmezsgyéjén fekszik.
A biológiai invázió megelőzése, valamint az idegenhonos inváziós fajok elleni védekezés az egész világon, így Európában is kiemelt fontosságú természetmegőrzési, gazdálkodási feladat.
EURÓPAI UNIÓS JOGI SZABÁLYOZÁS
Az Európai Unió rendelettel szabályozza az idegenhonos inváziós fajok elleni közös és egységes fellépést. Az Európai Parlament és a Tanács 2014. október 22-i 1143/2014/EU rendelete az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről 2015. január 1-jén lépett hatályba, és minden tagállamban – így Magyarországon is – közvetlenül hatályos és közvetlenül alkalmazandó. Ez azt jelenti, hogy rendelkezései a jogalkalmazó szervek előtt kikényszeríthetőek, másrészt megszövegezése kellően konkrét ahhoz, hogy a jogalkalmazó egyedi ügyekben is alkalmazni tudja.
A Rendelet általános szemléletét és újszerűségét tekintve ki kell emelni, hogy a jogszabály a gazdasági szempontok elé helyezi a biológiai sokféleség védelmét. A szabályozás minden olyan fajra megfogalmaz általános rendelkezéseket, amelyek az adott életközösségekbe emberi közreműködéssel idegenként érkeznek és agresszívan terjednek. Előremutató módon elsősorban a megelőzésre fekteti a hangsúlyt, amelynek feltétele a korai észlelést támogató felügyeleti rendszer kialakítása. Ennek része az adatgyűjtés és monitorozás kiépítése, a tagállamok közti információcserére és tájékoztatásra vonatkozó szigorú előírások bevezetése, a hatósági ellenőrzések fejlesztése, az észlelést követő gyors kiirtási intézkedések elrendelése, valamint a terjedési útvonalak feltárása és azok kapcsán cselekvési tervek kidolgozása.
Fontos, hogy a Rendelet hatálya minden idegenhonos inváziós fajra kiterjed. Az Európai Unió Bizottsága azonban elfogadott egy listát, mely az egész Unió számára veszélyt jelentő fajokat sorolja fel (az unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzéke). A Rendelethez kapcsolódó végrehajtási rendelet jegyzéke tartalmazza az Európai Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajokat. Erre a listára egyelőre 41 növény- és 47 állatfaj került fel, a jegyzéken szereplő fajokra minden tagállamnak szigorú intézkedéseket kell hoznia és alkalmaznia. Az Európai Bizottság 2016. július 13-án fogadta el az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jegyzékének elfogadásáról szóló 2016/1141. végrehajtási rendeletét, melyet a Bizottság (EU) 2017/1263 végrehajtási rendelete 2017. július 12-én 12 fajjal bővített. A bővített lista 2017. augusztus 2-án lépett hatályba. A második körös bővítés 2019. augusztus 15-én lépett hatályba az EU újabb végrehajtási rendeletével (Bizottság (EU) 2019/1262 végrehajtási rendelet), mely további 17 fajjal bővíti az eddig elfogadott listát. A Bizottság (EU) 2022/1203 végrehajtási rendeletének 2022. július 12-ei hatályba lépésével pedig megtörtént az Európai Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékének harmadik bővítése – 22 fajjal – , így a listán szereplő fajok száma 66-ról 88-ra emelkedett.
Az uniós jegyzéken szereplő 41 növényfaj legfontosabb adatai:
Tudományos név | Magyar név | Jegyzékre kerülés időpontja | Magyarországi helyzet |
Acacia saligna (Acacia cyanophylla) | fűzlevelű akácia | 2019.08.15. | nem észlelt |
Ailanthus altissima | mirigyes bálványfa | 2019.08.15. | természetben széles körben elterjedt |
Alternanthera philoxeroides | aligátorfű | 2017.08.02. | nem észlelt |
Andropogon virginicus | seprűalakú fenyérfű | 2019.08.15. | nem észlelt |
Asclepias syriaca | közönséges selyemkóró | 2017.08.02. | természetben széles körben elterjedt |
Baccharis halimifolia | tengerparti seprűcserje (borfa) | 2016.08.03. | természetben nem, csak kertekben, illetve fogságban előforduló |
Cabomba caroliniana | karoliniai tündérhínár | 2016.08.03. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Cardiospermum grandiflorum | nagyvirágú szívmag | 2019.08.15. | nem észlelt |
Celastrus orbiculatus | keleti fafojtó | 2022.07.12. *2 | természetben nem, csak kertekben, illetve fogságban előforduló |
Cortaderia jubata | lila pampafű | 2019.08.15. | nem észlelt |
Eichhornia crassipes | közönséges vízijácint | 2016.08.03. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Elodea nuttallii | cingár átokhínár | 2017.08.02. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Ehrharta calycina | évelő prérifű | 2019.08.15. | nem észlelt |
Gunnera tinctoria | óriásrebarbara | 2017.08.02. | természetben nem, csak kertekben, illetve fogságban előforduló |
Gymnocoronis spilanthoides | mexikói vízibojt | 2019.08.15. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Hakea sericea | 2022.07.12. | nem észlelt | |
Heracleum mantegazzianum | kaukázusi medvetalp | 2017.08.02. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Heracleum persicum | perzsa medvetalp | 2016.08.03. | nem észlelt |
Heracleum sosnowskyi | Szosznovszkij-medvetalp | 2016.08.03. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Humulus scandens | japán komló | 2019.08.15. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Hydrocotyle ranunculoides | hévízi gázló | 2016.08.03. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Impatiens glandulifera | bíbor nebáncsvirág | 2017.08.02. | természetben széles körben elterjedt |
Koenigia polystachya | 2022.07.12. | nem észlelt | |
Lagarosiphon major | nagy fodros-átokhínár | 2016.08.03. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Lespedeza cuneata (Lespedeza juncea var. sericea) | ezüstös bokorhere | 2019.08.15. | nem észlelt |
Ludwigia grandiflora | nagyvirágú tóalma | 2016.08.03. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Ludwigia peploides | sárga tóalma | 2016.08.03. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Lygodium japonicum | japán iszalagpáfrány | 2019.08.15. | nem észlelt |
Lysichiton americanus | sárga lápbuzogány | 2016.08.03. | természetben nem, csak kertekben, illetve fogságban előforduló |
Microstegium vimineum | japán gázlófű | 2017.08.02. | nem észlelt |
Myriophyllum aquaticum | strucctoll-süllőhínár | 2016.08.03. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Myriophyllum heterophyllum | felemáslevelű süllőhínár | 2017.08.02. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Parthenium hysterophorus | keserű hamisüröm | 2016.08.03. | nem észlelt |
Pennisetum setaceum | rózsás tollborzfű | 2017.08.02. | természetben nem, csak kertekben, illetve fogságban előforduló |
Persicaria perfoliata | ördögfarok-keserűfű | 2016.08.03. | nem észlelt |
Pistia stratiotes | úszó kagylótutaj | 2022.07.12. *1 | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Prosopis juliflora | meszkitefa | 2019.08.15. | nem észlelt |
Pueraria lobata | japán fojtóbab vagy kudzu | 2016.08.03. | természetben nem, csak kertekben, illetve fogságban előforduló |
Rugulopteryx okamurae | 2022.07.12. | nem észlelt | |
Salvinia molesta (Salvinia adnata) | átellenes rucaöröm | 2019.08.15. | természetben előforduló, de nem széles körben elterjedt |
Triadica sebifera (Sapium sebiferum) | kínai faggyúfa | 2019.08.15. | nem észlelt |
forrás: Természetvédelem