Bár a kibocsátáscsökkentés és a faültetés a klasszikus vállalati fenntarthatósági projektek közé tartozik, ma már messze nem elég, ha felelős klímavédelmi elköteleződésről beszélünk. Az MNB a WWF Magyarországgal együttműködésben a természetes élőhelyek helyreállítása mellett döntött, amelyről a mai napon publikálták az élőhely-helyreállítások eredményeit bemutató értéklevelet.
A vállalati klímastratégiák természetre alapozott projektjeinek tipikus példája a faültetés. Ez a marketingértéken túl többek között annak a felismerése, hogy bizonyos környezeti kockázatokat – például az időjárási szélsőségek, a villámárvizek vagy az aszály – költséghatékonyabb és fenntarthatóbb a természeti rendszerek gyógyításával megoldani. Az tény, hogy már egyes fák is képesek szén-dioxidot elnyelni és tárolni, árnyékot adni vagy megakadályozni a talajeróziót, de az élőlények komplex közössége, az erdők, a gyepek és a vizes élőhelyek még alkalmasabbak erre – ráadásul ezek az önfenntartó rendszerek alacsony kezelési költséget és kevesebb munkát igénylő megoldást jelenthetnek.
![](https://wwf.hu/wp-content/uploads/2024/08/Geszt_erteklevel-2048x1463.jpg)
A Magyar Nemzeti Bank Zöld Programjának harmadik pillére a saját operatív működésének zöldítését célozza. A korábbi 60%-os karbonlábnyom-csökkentés után 2025 végére 75%-os csökkentést tűztek ki célul a 2019. évi bázishoz képest. Ennek a klímavédelmi vállalásnak a részét képezte, hogy a fennmaradó éves kibocsátásukat – amely 2020-ban és 2021-ben rendre 4082 és 4273 tonna CO2 volt – ezzel arányos szén-dioxid-elnyeléssel ellentételezzék.
„Olyan megoldást kerestünk, ami közvetlenül szolgálja a klímasemlegességi céljaink elérését, de egyúttal hozzájárul a klímaváltozás okozta időjárási szélsőségek csökkentéséhez és az élővilág állapotának javításához is” – mondja dr. Kandrács Csaba, az MNB alelnöke.
A WWF által az MNB számára kibocsátott élőhely-helyreállítási értéklevelek a Geszt térségében 27 hektáron megvalósuló őshonos tölgyerdő (támogatási összeg 61 500 000 forint), valamint a Drávaszentes környékén létrejövő 32 hektáros mocsárgyep–erdő-mozaik kialakításának környezeti eredményeit (támogatási összeg: 42 900 000 forint) mutatják be. A célként meghatározott szénelnyelés mellett az élőhely-helyreállítás mindkét helyen hozzájárul a talaj regenerációjához, a mikroklíma stabilizálásához, a jobb vízgazdálkodáshoz, az agrárágazat által okozott vegyszerterhelés csökkentéséhez és az időjárási extremitások – például az erős széllökések – hatásainak enyhítéséhez.
A rekonstrukciók hazánk országosan védett területeinek természeti értékét növelik: Geszt esetében a Körös–Maros Nemzeti Park, Drávaszentesnél pedig a Duna–Dráva Nemzeti Park természetessége javul.
![](https://www.economx.hu/fototar/fototar/202307/orig/image1690190247.jpg/800/?v=2024012201)
„Élőhelyfejlesztésbe egyelőre azok a cégek fektetnek, akik a leginkább élen járnak a fenntarthatóságban. A vállalatok többsége még a karbonsemlegességet és a kibocsátáscsökkentést tekinti kizárólagos szempontnak – hívhatjuk ezt karbonvakságnak is – mondja Sipos Katalin, a WWF Magyarország igazgatója. “Miközben a környezeti krízisek legtöbbször a klímaváltozás, a környezetszennyezés, a helytelen tájhasználat és a természeti rendszerek pusztulásának együttes hatásaként alakulnak ki, addig a megoldási kísérletek ebből a problémakötegből csupán egyetlen elemre, az üvegházhatású gázok kibocsátására fókuszálnak. Pedig a most hatályba lépett új ESRS-jelentéstételi kötelezettség lehetőséget és igényt is megfogalmaz a több célú megoldások számára” – folytatta az igazgató.
forrás: MNB